Nämforsens Hällristningar
– En tidsresa på 6000 år
För ca 6000 år sedan, under stenåldern, när det blev möjligt att göra hällristningarna, var Nämforsen den första forsen i Ångermanälven längst in i en ca 6 mil lång havsvik.
Här vid Nämforsen möttes sött och salt vatten, inland och kust. Sedan dess har landhöjning och erosion förändrat landskapsbilden. I vår tid ligger älvens vattennivå nedströms Nämforsen ca 70 meter över havet. På båda sidor om forsen finns lämningar av boplatser från sten- och bronsålder.
2600 hällristningar
På berghällarna i och vid forsen ristade stenålderns jakt- och fångstfolk in sina bilder. Bilder av älgar, båtar, människor, fåglar, fiskar och föremål, men också, för oss, svårtydda streck och linjer. Nämforsen är en av Europas största hällristningsplatser med 2595 hällristningar som antas vara 6 000–3 800 år gamla, det vill säga från ca 4 000–1 800 f.Kr, troligen finns det också ristningar i Nämforsen som är yngre än så, dvs från bronsåldern.
Ristningarna är spridda över både fastlandet och på öar ute i forsen.
Besökarna kan se ristningar på Laxön och den norra stranden, men en stor del av hällristningarna finns på öarna Brådön och Notön som ligger ute i själva älven, och ej får besökas på grund av kraftverket.
Imålade med röd färg
Hällristningar på Laxön och den norra stranden som besökare kan se är imålade med röd färg för att lättare kunna ses. Hällristningar är uthuggna i berget och har under lång tid slipats av älvens vatten och är därför svåra att se. Det finns inga fynd som visar att hällristningarna en gång var imålade. De imålas nu med röd färg endast för att besökarna ska kunna se dem.
Utställningen Jägarstenålderns bilder
I museets utställning kan du lära dig mera om stenålderns bildvärld och främst Nämforsens hällristningar och hällmålningar i närområdet.
Arkeologerna antar att de allra äldsta hällristningarna kan ha ristats av stenålderns jägarfolk för mer än 6000 år sedan (ca 4.000 år f.Kr.). Den stora mängden hällristningar och andra arkeologiska fynd vid Nämforsen visar på att området varit en viktig plats under forntiden, som boplats och troligen även som samlings- och/eller kultplats.
Guidning
Under sommaren har museet guidade turer på hällristningsområdet. Läs mer här.
Eller gå en guidad tur på egen hand med guide i din mobil. Läs mer här.
Bok om Nämforsens hällristningar
Hällristningsmuseet har gett ut en bok om Nämforsens hällristningar år 2018. I boken presenteras resultatet av en omfattande nyinventering av Nämforsens hällristningar. Det finns nu 2595 kända figurer bevarade i och vid forsen och alla finns med i boken. Beställ boken här.
Nämforsen i 3D
Svenskt HällristningsForskningsarkiv (SHFA) har på uppdrag av Länsstyrelsen Västernorrland utfört 3D skanning av flera av Nämforsens hällristningar. 3D bilderna finns här.
Nämforsen i historisk tid
Hällristningarna har troligen funnits i folks medvetande i alla tider och har varit en betydelsefull del av kulturlandskapet ända från stenåldern.
1705 är platsen omnämnd för första gången i skrift,i en latinsk avhandling, ”De Angermannia” av Erik Mikkelsson-Ström. Den förste, som beskriver Nämforsens ristningar lite närmare är Abraham Abrahamsson-Hulphers i sina beskrivningar över Ångermanland 1780.
![](https://namforsen.com/wp-content/uploads/2020/03/Hallström-297x300.jpg)
Gustaf Hallström. Foto: ATA
Arkeologen Gustaf Hallström (1880-1962) började sina undersökningar vid Nämforsen 1907. Hans omfattande fältarbeten på platsen kulminerade mellan åren 1934 och 1939 då praktiskt taget hela dokumentationsmaterialet producerades. Kompletteringsarbeten gjordes 1943-1947 och han svarade även för undersökningen av boplatsen Rå-inget 1946, som ligger uppströms forsen. Hallströms samlade verk ”Monumental art of northern Sweden” (1960) är ett omfattande arbete med noggranna beskrivningar och ett stort planschverk med avbildningar.
Många tidigare okända hällristningar har upptäckts när arkeologer har inventerat hällarna i Nämforsen. Bl.a. upptäcktes nya figurer och linjer på Laxön av Christian Lindqvist i samband med imålningar 1997.
Sven-Gunnar Broström och Thomas Larsson har åren 2001-2003 dokumenterat ytterligare ca 500 figurer i ett forskningsprojekt vid Umeå universitet. Med den dokumentationen som grund är alla nu kända hällristningar publicerade och avbildade i boken ”Nämforsens Hällristningar” som Hällristningsmuseet gav ut år 2018.
Flera vetenskapliga program för TV och radio har spelats in vid Nämforsen under de senaste åren.
Kulturmiljölag (1988:950)
Kulturmiljölag (1988:950)
Första paragrafen i Kulturmiljölagen lyder:
1 § Det är en nationell angelägenhet att skydda och vårda kulturmiljön.
Ansvaret för kulturmiljön delas av alla. Såväl enskilda som myndigheter ska visa hänsyn och aktsamhet mot kulturmiljön.
Länsstyrelsen har tillsyn över kulturminnesvården i länet. Fasta fornlämningar är skyddade enligt Lagen om kulturminnen. Hällbilder är lagskyddade fornlämningar. Åtgärder, som kan vålla skada, är förbjudna och medför straffansvar.
Nämforsens hällristningar besöks årligen av över 20 000 personer. Det är allas vår skyldighet att se till att bevara och skydda fornlämningar för kommande generationer. Gå därför inte på hällristningarna.